Pszichológia vizsgakérdések
Összeszedegette: palacsint <palacsint@freemail.hu>
Felhasznált irodalom: kollbizes cuccok, puskák, előadás/gyakjegyzetek, 
http://www.szochalo.hu/tudomany/temak/csalad/rez002.htm, google, stb. 
Külön köszönek bobeknek és knightnak.
Természetesen semmiféle felelősséget nem vállalok, a doksi nincs lektorálva, de legjobb tudásunk szerint készítettük, mi is ebből tanulunk, de hibák előfordulhatnak benne, stb.
Utolsó módosítás: 2004. május 31. Esetleges újabb verziók: http://palacsint.uw.hu/
Az első 10 oldalon lévő kérdések sorszámozása nem folyamatos, mert kiszedtem belőle azokat, amelyek átkerültek a fogalmak részhez, a doksi végére, viszont a sorszámozáshoz nem nyúltam.
1. Melyek a pszichológia szakterületei? (Felsorolásszerűen, legalább 5 szakterület, egy mondatos ismertetéssel.) (10 p.)
•	Általános pszichológia: az egészséges felnőtt viselkedése
•	Személyiségpszichológia: külső (viselkedés)jegyek magyarázata
•	Szociálpszichológia: -egyén a csoportban
•	Fejlődéspszichológia: az életút szabály szerűségei
•	Pszichofizika: biológiai folyamatok vizsgálata
•	Pedagógiai pszichológia: iskolai oktatás hogyan hat az egyénre
•	Reklámpszichológia: fogyasztói magatartások
•	Munkapszichológia: a munkafeltételek hogyan hatnak az egyénre
•	Közlekedéspszichológia
•	Sportpszichológia
2. Melyek a libidófejlődés szakaszai? (Felsorolásszerűen, egy mondatos ismertetéssel.) (10 p.)
1.	Orális-egy éves korig szájjal kapcsolatos dolgok (evés, szopás)
2.	Anális: 1-3 éves korig: A végbélnyílás zónájának működése kerül a középpontba
3.	Fallikus: 3-6 évesig, ellenkező nemű szülőhöz vonzódik
4.	Látencia: lappangó időszak, inkább a kultúra a tudomány köti le a gyereket, ösztönök helyett a társadalomhoz fordul, a külvilággal kezd foglalkozni.
5.	Serdülőkor-érdeklődés a szexualitás iránt, szülőkről való leválás
3. Sorolja fel az alapvető motívumokat! (Egy mondatos ismertetéssel.) (5 p.)
1.	Szükségletek (elsődleges): valamilyen hiányállapotot jelöl, ami cselekvésre késztet, cselekvés által szüntetjük meg a hiányt
2.	Homeosztatikus késztetések (elsődleges): A szervezet belső állandóságát biztosítja, a hiányállapotot a szervezet automatikusan megszünteti (fázás – libabőr)
3.	Drive-ok (késztetések) (elsődleges és másodlagos is): magunk is teszünk valamit a cél érdekében (evés, alvás, ivás)
4.	Érzelmek (másodlagos): (emóció – emotion):
Elsődleges (velünk született): undor, testi öröm keresésée, fájdalom kerülése
Másodlagos (tanult): tapaszatalat alapján (fájdalom)
5.	Vágyak (másodlagos): tanult ismeretekkel rendelkezünk valamiről, és erre vonatkoznak
4. Mi a különbség az automatikus és kontrollált figyelem között (4 p.)
Automatikus (önkéntelen): Befolyásolja, hogy milyen fizikai állapotba vagyunk.
Külső okok: erős inger, szokatlan inger, mozgás 
Belső okok: szükségleteink úgy irányítják figyelmünket, hogy azt nem tudjuk befolyásolni. Érdeklődési körünk is befolyásolhatja figyelmünket.
Kontrollált (szándékos figyelem): Tudatos, nem reflexes. Általában koncentrációt igényel. Lehet erősíteni.
5. Mi jellemzi a konvergens és mi a divergens gondolkodást (6 p.)
Konvergens: az általánosból következtet az egyedire, szigorú logikával, egyre szűkítve a kört jutnak el gondolataink a pontszerű, kizárólagos eredményig. Intelligenciát, logikát igénylő, intelligenciatesztekre jellemző gondolkodás.
Divergens: az egyediből következtet az általánosra, széleskörű vizsgálatot folytatva egyre tágítja az értelmezés körét, s állít fel új szabályokat, számtalan lehetséges ötlet vagy válasz születhet. Képzelőerőt, kreativitást igénylő gondolkodás, minél többféleképpen tudjon megoldani egy problémát. Gondolkodás egyedisége a hangsúlyos. Gátló tényezők: belső gátak, a nyilvánvalónak tűnő elfogadása, túl gyors itélkezés, félelelem a nevetségessé válástól, konformizmus.
7. Melyek a pszichológia nagy irányzatai? (Felsorolásszerűen, egy mondatos ismertetéssel.) (10 p.)
1.	Behoviorizmus: viselkedés lélektan, inger- válasz kapcsolat, nem foglalkozik azzal, hogy az agyban mi zajlik le
2.	Kísérleti pszichológia: elemekre szedi szét a világot, csak a tudatos dolgokkal foglalkozik, néplélektan
3.	Gestalt pszichológia: alaklélektan, a világot egészként nézi, közelség és hasonlóság elve, zártság, közös sors, figura-háttér
4.	Pszichoanalízis: a nem tudatos folyamatokkal is foglalkoznak, szabad asszociáció, személyiség elmélet, belső egyensúly
5.	Kognitív pszichológia: a megismerés pszichológiája, az ember, mint információ-feldolgozó egyed áll a középpontban
8. Ismertesse a Lewin-féle pszichikus helyzeteket! (6 p.)
•	Akadály nélküli: semmi nincs a cél és a személy között
•	Probléma: akadály a személy és a cél között
•	Átláthatatlan: nem látja a személy a célt, frusztráció (-> agresszió, regresszió)
•	Pozitív felszólító: a személy 2 cél között, választhat
•	Negatív felszólító: a személyre 2 cél nyomása nehezedik
•	Ambivalencia: nem tudja eldönteni a személy, hogy akarja-e a célt
9. Sorolja fel és jellemezze a figyelem fajtáit! (6 p.)
1.	Önkéntelen
Függ:
a.	Külső ingerkeltők tulajdonságai: ingerkeltők erőssége, mozgás, szokatlan inger
b.	Az ember belső állapotától: szükséglet, érdeklődés, a szervezet általános állapota, fizikai állapot, megszerzett tapasztalat, felhalmozott ismeretek
2.	Szándékos
Történelmileg a munka hozta létre. A figyelem fölötti hatalomnak óriási jelentősége van. Kétféleképpen képzelhető el:
a.	Nagy akaratmegfeszítést követel
b.	Nem követel nagy erőfeszítést.
10. Mi a drive? Melyek a legalapvetőbb drive-ok? (5 p.)
Drive: űzni, hajtani, vezetni.
A viselkedés belső motorja. Akkor lép fel, amikor a homeosztázis (önszabályozás) nem elégíti ki a szükségleteinket. Alapvető drive-ok:
1.	Éhség
2.	Szomjúság
3.	Salakanyag ürítési
4.	Szexuális-utódlási
5.	Alvási
6.	Védekezési
7.	Általános aktivitási (mozgásigény)
8.	Kutató-tájékozódó (Kíváncsiság)
11. Milyen kísérlettel bizonyították, hogy vegetatív különbségek vannak az egyes érzelmek között (2 p.)
„Az érzelmek szubjektív érzése, a testi változások észlelése” - (James Long elmélete). Az Ekman kísérlet: 
1.	Szívritmus változás: Legjobban nő: harag és félelem érzése esetén, csökken undor esetén 
2.	Testhőmérséklet-változás: nagyon magas harag esetén, magas öröm esetén, csökken félelem, meglepődés és undor esetén
13. Hogyan számítjuk ki az IQ-t (1 p.)
(Mentális életkor / Biológ. életkor) * 100, Pl: (40 év / 30 év) * 100 = 133
14. Melyek a megismerő folyamat elemei? (Felsorolásszerűen.) (5 p.)
1.	Érzékelés, észlelés
2.	Figyelem
3.	Tanulás
4.	Emlékezés 
5.	Gondolkodás
15. Sorolja fel a figyelem tulajdonságait! (4 p.)
1.	Ereje: koncentrálóképesség
2.	Tartóssága (max 15-20 perc), lehet növelni tanulással
3.	Hullámzása
4.	Terjedelme (max 6-ra szándékosan)
5.	Megoszthatósága: kb. 5-6 felé tudunk figyelni
6.	átvitele: nem tudunk egyszerre 2 dolgot csinálni
16. Melyek az érzelmek általános összetevői? (3 p.)
1.	Testi reakciók, arckifejezés
2.	Kognitív kiértékelés
3.	Az érzelmekre adott reakciók
17. Melyek a szerveződési törvények az észlelésben az alaklélektani iskola szerint? (4 p.)
1.	Közelség elve: az egymáshoz közel álló dolgok nyilván összetartoznak
2.	Hasonlóság elve 
3.	Zártság elve 
4.	Közös sors elve (példa: lerobbant busz) 
5.	Figura-háttér elve (példa: Rubin-serleg)
18. Melyek a gondolkodás fajtái? (Egy mondatos ismertetéssel.) (6 p.)
1.	Propozicionális: (propozicói = kijelentő) a nyelvet használjuk a gondolkodáshoz, kijelentünk, magunkban beszélünk
2.	Képzeleti: képeket, képzeteket alkalmazunk
3.	Motoros vagy problémamegoldó: analízist, szintézist, kiegészítést, általánosítást használunk, egy feladatot oldunk meg
19. Sorolja fel és ismertesse a Maslow-féle motivációs hierarchia lépcsőfokait! (6 p.)
1.	Fiziológiai szükséglet: étel, ital, oxigén, hőmérséklet, stb.
2.	Biztonsági szükséglet: fizikai védettség, biztonság
3.	Szociális szükségletek: valahová tartozás és szeretettség szükséglete
4.	Önérvényesítés: presztízs, hírnév, becsvágy
5.	Önmegvalósítás: önaktualizáció, elérni a bennünk rejlő lehetőségeket
1-2: alapszükségletek, 3-5: pszichológiai szükségletek. Egymásra épülnek.
20. Mik azok a sémák Mi a szerepük az emlékezésben (példával) (2 p.) (?)
Séma: rendezőelv, racionalizálás, a körülöttünk lévő világból szerzett információk feldolgozására. Mivel nincs agyi kapacitásunk, időnk minden dolog minden jellemzőjének teljes körű megjegyzésére azért minden észlelést illetve kognitív folyamatot egy vezérfonal, egy bennünk lévő kialakult minta szerint dolgozunk fel. Így sok esetben csak a plusz információkat kell felidéznünk a fő vezérfonal mellett. Ha valami nem "normális", teljes akkor torzítjuk, hogy érthető legyen. Teljességre törekvés. Ami közelebb van a bennünk lévő sémához, azt könnyebben, pontosabban dolgozzuk fel, ami távolabb van, ott intelligensen tippelünk hasonló sémáinkból.
Szerepe: a felidézett dolgot kiegészíti, ha nem teljes az emlékezés, torzításmentessé teszi a dolgot, mert az ember mindig az érthető dolgokra törekszik, saját fantáziáját használja a kiegészítésre.
A különböző kultúrák más-más sémák szerint gondolkodnak. A természeti népekre a prototípusos gondolkodás, a „civilizált” népek pedig a „mag” típusú jellemző. (Példa: melyik a kakukktojás: fahasáb, fűrész, balta, lapát)
21. Milyen összefüggés van az arousal-szint és a viselkedés összerendezettsége között (3 p.) (?)
Magas, feszült állapotban az ember nem tudja kontrollálni a cselekvéseit. Vannak cselekvéstípusok, ahol az alacsonyabb arousal kontrollál. Minél bonyolultabb egy cselekvés, annál magasabb arousal-szint zavarja. (?)
Állapotai:
-begyakorolt dolog (név)mindig tudjuk teljesíteni
-optimális teljesítmény = közepes arousal
-legrendezettebb teljesítménymagas arousal
Minden tevékenységgel jár egy éberségi/általános viselkedési felhúzottsági-teljesítési szint, amely egyénenként változó lehet.
22. Milyen tényezőktől függ az emlékezés eredményessége? (3 p.)
1.	Fiziológiai tényezőktől: pl. idegrendszer fáradtsága
2.	A bevésendő anyag sajátosságától: ismerős vagy nem
3.	A motivációtól
4.	Fizikai tényezőktől: hideg, meleg, sötét van-e
5.	Hogyan próbálom bevésni: technikai fogások
24. Sorolja fel a bőrérzékelés fajtáit! (3 p.)
1.	Hőérzékelés
2.	Fájdalom érzékelése (a.: tónusos, b.: fázisos). Kultúrafüggő lehet, az ember tudatosítani tudja, hogy mi fáj, és mi nem.
3.	Nyomás, forma érzékelése (tárgyaktól, stb.)
25. Melyek a következtetések fajtái? Egy-egy mondattal jellemezze őket! (4 p.)
Induktív: Az egyediből következtet az általánosra (E -> Á)
Deduktív: Az általánosból következtet az egyedire (Á -> E)
26. Mit jelent az érvényesség és a megbízhatóság fogalma? (2 p.)
Érvényesség (validity): azt mérjük, amit mérni akartunk. (+példa!)
Megbízhatóság (reliability): Ugyanolyan körülmények között, közel ugyanazt vagy hasonló mérési eredményt kell, hogy kapjuk.
27. Milyen jellemzői vannak a Wundt-féle pszichológiának? (4 p.)
1.	introspektív: kísérletek saját magukra vonatkoznak
2.	elementarista: legkisebb egységekből -érzetekből- próbál következtetést levonni. Érzetekből képzetek, kapocs köztük az asszociáció.
3.	tudatlélektan: csak a tudatos dolgokkal foglalkozik, a lelkiekkel nem.
4.	néplélektan: egy-egy kultúrába tartozó emberek hasonló lelkületűek.
28. Soroljon fel ötöt az elhárító mechanizmusok közül! (5 p.)
1.	Elfojtás
2.	Reakcióképzés
3.	Projekció
4.	Identifikáció
5.	Szublimáció (átdolgozás)
6.	Racionalizálás
7.	Regresszió
29. Melyik pszichológiai irányzathoz tartoznak az elhárító mechanizmusok? (1 p.)
A pszichoanalitikus irányzathoz.
32. Melyek az emlékezés egyéni sajátosságai? (3 p.)
1.	A bevésés gyorsasága
2.	A megőrzés tartóssága
3.	A felidézés pontossága
33. Melyek az emlékezés hibái? (3 p.)
1.	Felejtés (gátoltság) 
2.	Homogén gátlás (a hasonlók könnyen összemosódnak) 
3.	Amnézia (teljes felejtés, többnyire traumatikus esetben, az agy önvédő funkciója)
34. Írja le a klasszikus kondicionálás Pavlov-féle kísérletét! (3 p.)
A kutya zabáltatása előtt mindig megszólaltatott egy csengőt, és közvetlenül utána adta oda a kajáját. Egy idő után reflexszerűen kialakult benne, hogy a csengőszó után jön a kaja, így az étel látványa, illata nélkül is folyt a nyála, mint az állat, a csengőszót követően!
36. Mi a különbség a fogalom magja és prototípusa között. Példával illusztrálja magyarázatát! (3 p.) (?)
Prototípus: saját kép a fogalomról, azaz a fogalom legjobb példányának leírása, Agglegény: valaki, akit ismerek, férfi, nőtlen, sok barátja van, sport a hobbija, de másmilyen is lehet, pl: 60+ és nincs barátja. Madár: fecske, tyúk, de másmilyen is lehet, pl: strucc
Mag: az adott tárgy jelentése, a fogalomhoz tartozás szempontjából lényeges / döntő tulajdonságok összessége. Agglegény: férfi, nőtlen 30+ Madár: gerinces, tollas, tojás
Példa:	székmag: ülni lehet rávilág (dolgait megkülönböztetjük)
	székprototípusa: 3-4 lábú, forgó (valamilyen tulajdonságot társítunk hozzá)
A különböző kultúrák más-más kategóriák szerint gondolkodnak. A természeti népekre a prototípusos gondolkodás, a „civilizált” népek pedig a „mag” tipúsút.
(Példa: melyik a kakukktojás: fahasáb, fűrész, balta, lapát)
37. Milyen tesztekkel szokták vizsgálni a kreativitást? (2 p.)
•	szokatlan használat: divergens szemléletet méri, nincs a gondolkodás korlátok közé sorolva, nem meghatározott
•	képkiegészítés
•	jelentésbeli asszociáció
Tesztekkel mérik, de nem intelligencia teszttel, tehát nem konvergens, hanem divergens feladatokkal. (több lehetséges választ kínál)
38. Mi a különbség a felidézés és a felismerés között? (2 p.)
Felismerés: van egy támpont, aminek segítségével felismerek valamit (tárgy, személy, stb.)
Felidézés: Nincs támpont, csak a saját gondolataimra tudok támaszkodni.
40. Milyen fajtái vannak az agressziónak a morális tartalom alapján? (példával) (2 p.) (?)
Abszolút ösztönös: Nem tud ellene tenni, örökletes 
Tanult viselkedés: Megfigyelés, tanulás által. Minél többet lát annál agresszívebb?
41. Mit nevezünk agressziónak? (1 p.)
•	Minden olyan szándékos cselekvés, amely indítéka, hogy nyílt vagy szimbolikus formában valakinek vagy valaminek kárt, fájdalmat vagy sérelmet okozni.
•	Olyan destruktív viselkedés, melynek célja testi, lelki és anyagi kár szándékos előidézése. Annál súlyosabb az agresszió, minél több értéket, minél teljesebben és helyrehozhatatlanul károsít.
•	Agressziónak nevezzük, a fajtán belüli szándékos károkozást. A definíció értelmében nem tekinthető agressziónak például az oroszlán zsákmányszerzése.
42. Mi a különbség az „A”, a „B” és a „C” típusú intelligencia között? (3 p.)
A: örökletes, biológiai intelligencia (velünk született)
B: társadalmi (szocializáció, kúltúra)
C: tesztekkel mért: a pillanatnyi állapotot méri, nem a mindennapi élethez kapcsolódnak, kultúraspecifikus lehet
43. Milyen jellemzői vannak a kreativitásnak? (4 p.)
1.	Divergens gondolkodás
2.	Számtalan ötlet, válasz egy kérdésre
3.	Széleskörű vizsgálat
4.	Képzelőerő
44. Melyek az érzelmi élmény összetevői? (4 p.) (?)
	Kognitív kiértékelés		Érzelmi vélekedés		
Kiváltó esemény				Átélt érzelem	
	Vegetatív arousal		Észlelt arousal		
45. Mi a különbség az emberi és az állati agresszió között? (2 p.) (?)
Állatokban: belső késztetés, ösztönös eredetűéletük fenntartásához
Emberek: hajlamos rá az ember, környezete meghatározóan befolyásolja
Belső modellt elkészíti:
•	Állatoknál: tanulás, tapasztlás
•	Embereknél: nyelv, akár genereciókkal előtti is
46. Melyek az emberi agresszió formái? (4 p.) (?)
1.	Test-test ellen
2.	Tárgyakkal kapcsolatos (segédeszköz)
3.	Tárgyakon történő agresszió
4.	Rituális agresszió (kigúnyoló, kultúrához kötött)
5.	Gesztusokkal, testtartással közölt agresszió.
6.	Fallikus vagy szexuális eredetű
47. Mi a különbség a proszociális- és az antiszociális agresszió között? (2 p.)
Antiszociális agressziónak nevezzük a közösség ellen irányuló cselekedeteket.
A proszociális agresszió a közösség és az egyén érdekeit is szolgálják, ilyen például a gyermek büntetése.
48. Magyarázza meg a facialis feedback hipotézisét! (2 p.) (?)
Az az elmélet, amely szerint az átélt érzelem minőségét az arckifejezés által keltett fiziológiai arousal visszacsatolása határozza meg.
49. Mi a személyiség? (3 p.)
Az egyén jellegzetes gondolkodási, érzelmi és viselkedési mintáinak összessége, amelyek az egyén személyes stílusát határozzák meg a környezet hatására.
50. Melyek a jelentősebb személyiségelméletek? (Egy mondatos ismertetéssel.) (4 p.)
1.	Vonáselméleti megközelítés: adott tulajdonság(ok), testalkat alapján osztályoz
2.	Pszichoanalitikus elméleti megközelítés (Freud: a nem tudatos Én vizsgálata)
3.	Szociális-tanuláselméleti megközelítés: Az ember személyisége a társas, közösségi hatásokra alakul ki.
4.	Fenomenológiai megközelítés: Rácsodálkozik az emberre, hogyan valósítja meg önmagát. A jelenségeket vizsgálja.
51. A pszichoanalitikus iskola szerint milyen rétegei vannak a személyiségnek? (3 p.)
1.	Ösztön Én (Id) - ösztönösen arra törekszünk, hogy örömet kapjunk és elkerüljük a fájdalmat
2.	Én (Ego)
3.	Felettes Én (Superego) – Gyerekkorban elsajátítanak velünk egy normarendszert, az ego arra törekszik, hogy a belső és külső követelések között egyensúly legyen
52. Jellemezze a szangvinikus személyiséget! (3 p.)
„Derülátó” Érzelmei gyorsan jönnek létre, de gyorsan el is halványulnak Társas kapcsolatokban aktív, nyitott, kellemes. Aktív és kezdeményező, érzelmei láthatók. Újabb és újabb kihívásokat keres. Szeret középpontban lenni, de nem minden áron.
53. Jellemezze a kolerikus személyiséget! (3 p.)
„Harcos” Érzelmei hevesek, mélyek, erősek és tartósak.
Felcsattanó, hirtelen ember, nagyon nagy örömöt és haragot tud mutatni. Ingerlékeny, feszültsége a közösség szempontjából kellemetlen lehet. Kezdeményező, hangulatember, fontos számára, hogy vezető lehessen. Kitartó, amit elhatároz azt mindenáron véghez is viszi. Céljai fontosabbak, mint a kapcsolatai.
54. Jellemezze a melankolikus személyiséget! (3 p.)
„Lassú, szomorkás” Érzelmei lassan jönnek létre, de nagyon tartósak. Lassúsága ingerlő lehet esetenként Visszahúzódó, passzív. Érzelmei nem mindig láthatók. Nehezen vonható be a dolgokba. Haragtartó, visszatekintő.
55. Jellemezze a flegmatikus személyiséget! (3 p.)
„Közönyös, állóviz” Érzelmei lassan jönnek létre, és nem is igazán mélyek Nem kezdeményező. Nem elkötelezett típus. Nem túlzottan megfontolt, nem kapkodós.
56. Mi a fő különbség a pszichoanalitikus és szociális-tanuláselméleti megközelítés között a személyiséget illetően? (2 p.)
A szociális tanuláselmélet a környezet hatásának a szempontjából közelít és az operáns kondícionálást emeli ki, és hogy az ingerekre milyen választ adunk. A pszichoanalitikus az örökletes tényezőkben keresi a személyiség alapjait. A szociális-tanuláselméleti megközelítés pedig a környezeti hatásokban kutatja (jutalmazás-büntetés).
57. Mutassa be röviden személyiség a szociális-tanuláselméleti megközelítését! (3 p.)
Környezet jelentős szerepet játszik abban, milyen felnőtté válunk. Behovierista irányból ered. Az, hogy az ingerekre milyen választ adunk, attól függ, hogy milyeneket tanultunk meg. Érvényesül a jutalmazás – büntetés elve. A környezet, a szituáció jelentős szerepet játszik abban, hogy milyen felnőtté válunk. A behaviorista irányzatból ered ez az elmélet, valamilyen ingerre valamilyen választ adunk. Az, hogy milyen választ adunk attól függ milyen válaszokat tanultunk meg. Az operáns kondicionálást emeli ki (Jutalmazás-büntetés elve). Ha egy gyereket folyamatosan büntetnek, akkor szorongás alakul ki benne.
58. Mi jellemzi a személyiség fenomenológiai megközelítését? (4 p.)
A jelenségeket vizsgálja, az embert úgy vizsgálja, ahogy van. Új megközelítés. Hogyan értelmezi az ember saját magát, a történéseit. 1960-as évek, a humanisztikus pszichológia (az érdeklődés középpontjában az ember van: mennyire sikerül megvalósítania saját magát) részeként. Az emberek alapvetően mind jók, képesek a változásra, az önmegvalósítás felé haladni. Nem az okot keresi, hanem azt nézi, ami van.
59. Magyarázza meg egy-egy mondattal, hogy mit takarnak a Walter Mischel által a személyiség változóiként említett következő fogalmak!
kompetencia
kódolási stratégia
elvárások
szubjektív értékek
önszabályozó rendszerek és tervek (5 p.)
Kompetencia: Mire vagyok képes? Mit tudok magamról?
Kódolásos stratégia: Milyennek látjuk a helyzetet
Elvárások: Mi fog történni?
Szubjektív értékek: Megéri-e? Várható eredmények.
Önszabályzó rendszerek és tervek: hogyan érhetjük el céljainkat?
61. Melyek az érzelmi intelligencia fontos tulajdonságai? Soroljon fel legalább négyet! (4 p.)
•	Genetikailag öröklődik
•	Gyerekkorban fejlődik ki (iskola segíti vagy gátolja)
•	Érzelmek első iskolája a család
•	3 típus (nem kedvező esetek):
o	Érzelmek semmibevétele
o	Túlzottan engedékeny
o	Lenézés, tiszteletlenség
Önismeret, önuralom, motiváció, empátia, szociális készség
Az érzelmi intelligencia fontos tulajdonságai:
•	önmagunk ösztönzése
•	indulataink fékezésének képessége
•	a frusztrációkkal szembefeszülő dac
•	a kiegyensúlyozott hangulati élet
•	a vágyak kielégítésének késleltetése
•	az empátia
62. Sorolja fel az állati agresszió fajtáit! (5 p.)
•	Területvédés (territoriális agresszió)
•	Dominanciával kapcsolatos (rangsori agresszió)
•	Szexuális agresszió
•	Elválasztási agresszió
•	Frusztráció (a legyőzhetetlen akadállyal szembeni agresszió) (-)
•	Szülői-nevelői agresszió: az utódok védelme érdekében alkalmazott agresszió
63. Egy-egy mondattal ismertesse az agresszióra vonatkozó különböző elméleteket. Írjon jelentős képviselőket is. (6 p.)
Agresszió, mint drive.
Agresszió, mint tanult válasz. Bandura szerint a tanult tényezőknek döntő szerepe van az agresszív viselkedés kialakulásában. Óvodás gyerekeken végzett kisérleteket.
K. Lorenz: az életképesebb hímek szaporodási esélyét növeli, ösztönös viselkedés.
S. Freud: a halálösztönnek az énről külső tárgyra történő átvitele.
64. Sorolja fel a kreativitás szintjeit! (5 p.)
•	kifejező – lényege: a kifejezés függetlensége- gyermekrajz
•	produktív – lényege: befejezett alkotás létrehozása a cél
•	intenzív (feltaláló): felfedezők, kutatók szintje
•	újító (innovatív) tudományos, vagy művészeti terület alapvető elemeinek a tökéletesítése
•	teremtő új - elv megjelenése – Freud, Picasso, …
65. Ismertessen példa segítségével egyet az érzéki csalódások elméletei közül! (2 p.)
Csoportosítás és jó folytatás (F-betűs rajz).

Kérdések, amelyek a ZH-n nem szerepeltek…
58.	 Ismertesse a személyiség JOHARI-féle megközelítését! (8 p.)
Személyiség részei: érdeklődés, beállítódás, temperamentum, készségek, morfológia, fiziológia, szükségletek.
Öröklött: temperamentum, készségek, fiziológia, morfológia.
Johari ablak: a személyiségünk mennyire meghatározott saját magunk illetve mások által.
Mások			
Nem ismerik	Rejtett terület	Ismeretlen terület	
Ismerik	Nyílt terület	Vak terület (érzelmileg erősen motivált)	
Én	ismerem	Nem ismerem	
1. Nyílt terület: mások számára látható
2. Rejtett terület: mások elől szándékosan elrejtett
3. Vak terület: mi nem vagyunk tudatában, de mások számára észlelhető
4. Ismeretlen terület: senki sincs tudatában, sem mi, sem más
A nyílt terület bármelyik irányban növekedhet. A személyiség nem csak rajtunk múlik, hanem függ a környezettől és a baráti körtől is.
59.	Sorolja fel az énkép öt területét! (Egy mondatos ismertetéssel.) (3 p.)
Individuális: Saját képességeit, adottságait hogyan értékeli.
Interperszonális: Másnéven szociális énkép, milyen társasági lény vagyok.
Testkép: Hogyan és milyennek látja saját testét, mozgását.
Erkölcsi, morális: Hogyan értékeli magát erkölcsi szempontból, alul vagy fölülértékeli-e önmagát.
Családi énkép: milyen helyet foglal el a családban, mennyi megbecsülést, szeretetet kap.
(Kognitív (megismerő) kép: milyen a tudásom, gondolkodásom, képességeim)
60. Sorolja fel az ontogenetikus fejlődés szakaszait! (10 p.)
Intrauterin (Méhen belüli fejlődés)
1.	 Embrionális szakasz
2.	 Főtális szakasz
Extrauterin 
1.	 Újszülöttkor
2.	 Csecsemőkor
3.	 Kisgyermekkor
4.	 Óvodáskor
5.	 Kisiskoláskor
6.	 Prepubertás
7.	 Pubertás
8.	 Ifjúkor (fiatal felnőttkor)
9.	 Felnőttkor
10.	 Időskor
61. Írja le az újszülöttkor jellemzőit! (5 p.)
0-2 hónapos kor
Jellemzői: súly, hossz, szülési forma (természetes/mesterséges)
Feltétlen reflexek (kapaszkodó, fejforgató, tüsszentő, szopó, ásító, pilla)
3. hónap végére feltételessé válnak.
•	kissúlyu: <2kg (ha rendes időben született)
•	koraszülött (36. hétnél hamarabb)
•	tulsúlyos (cukorbeteg lehet)
Háromóránként eszik. Kis aktivitás, rossz látás, az újszülöttkor végére fejlettebb hallás, tapintás.
62. Írja le a csecsemőkor jellemzőit! (5 p.)
2-12 hónapig. Jellemző a mozgás, a hallás, tapintás. Többet vannak fent. Akár az éjszakát is átalussza. Nő az ébren töltött órák száma. Evés 4-5 óránként.
Változás a megismerő folyamatokban: keresi az ingerek forrását, figyelme irányított.
Az érzelmei is kezdenek kialakulni. Beszéd kialakulásának kezdete.
6 hónapos kor után kezd ragaszkodni.
1 éves korára benő a feje lágya.
63. Írja le az óvodáskor jellemzőit! (5 p.)
3-6 éves kor. Arányos testalkat.
Első dackorszak ideje (akarat), önállósodása tendencia.
Nagy változások a megismerő folyamatokban (tárgyak súlya, színek, idő érzékelése, fejlettebb képzeleti gondolkodás, képes emlékezni, felismerés jellemzőbb a felidézésnél, fogékony a mesékre, beleéli magát).
Kommunikációs, empatikus képességek, érzelmi intelligencia kialakulása.
Fikciós játékok (beleéli magát valamilyen szerepbe).
Konstrukciós játék az óvodáskor végén.
Mozgások összerendezése.
Gyors lefolyású, szélsőséges érzelmek.
Koncentrálódik a figyelme.
64. Írja le a kisiskoláskor jellemzőit! (	5 p.)
6 éves kortól, iskolaérett, hosszabb távú memória.
Látás, hallás, ízlelés fejlődése.
Koncentrált figyelem (min. 20-25 perc)
Elkezdi érdekelni a világ, a tőle független dolgok érdeklik. Gyűjteni kezd valamit.
Naív realizmus, a világot úgy szemléli, ahogy látja, nem néz a dolgok mögé.
Fontos számára, hogy megmutassa mire képes.
Mozgása fejlettebb.
Fogékony a mesékre (legyen benne valami valóságtartalom).
65. Írja le a pubertás jellemzőit! (5 p.)
13- éves kortól.
Másodlagos nemi jellegek. Második dackorszak.
Viszonyitási pont a szülők helyett a kortársak lesznek.
A „viharos korszak” a testi változásoktól is függ (később nyugodtabb).
Függ attól, hogy mennyire tekinti a társadalom felnőttnek (minél toleránsabb, annál kevesebb akadály). Identitás.
Erős az aktivitásra jellemző vágy.
Érdeklődik a társas viszonyok, a másik nem iránt.
66. Sorolja fel, és egy-egy mondattal ismertesse az Erikson-féle pszichoszociális fejlődés szakaszait! (16 p.)
Bizalom – bizalmatlanság	Bizalom, optimizmus	1. év	
Autonómia – kétely	Önkontroll, megfelelés	2. év	
Kezdeményezés – büntudat	Tervezés, megvalósítás	3-4. év	
Teljesítmény – kisebbrendűség	Kompetencia	6-pubertásig	
Identitás – szerepkonfúzió	Egységes énkép	Serdülőkor	
Intimitás – izoláció	Tartós kapcsolat	Fiatal felnőttkor	
Alkotóképesség – stagnálás	Törődés másokkal	Felnőttkor	
Integritás – kétségbeesés	Megelégedettség	Időskor	
PSZICHOSZOCIÁLIS FEJLŐDÉSMENET
•	minden egyes szakaszben van egy konfliktushelyzet
•	krízis- megoldáshelyzetet jelent- magával hozza annak lehetőségét, hogy a fejlődés elakadjon
•	Fejlődésmenetét stádiumokra, szintekre bontotta:
1.	stádium: orális (szenzoros) szakasz
•	bizalom- bizalmatlanság
•	első életév
•	vagy kialakul az ősbizalom vagy bizalmatlan lesz
2.	stádium: anális (testi) fázis
•	autonómia- kétely
•	kisgyermekkor kb. 3 életévig
•	„elengedni”- az önuralom megszerzéséhez juthatunk
•	nem akar függetlenedni a szülőtől
3.	stádium: helyváltoztató (genitális, lokomociós) szakasz
•	kezdeményezés- bűntudat
•	3- 4. életév
•	birtokba akrja venni a gyermek a környezetét
•	játéktevékenység válik fontossá - szerepjáték
•	tervez és megvalósít- kezdeményezés
4.	stádium: látencia időszaka
•	teljesítmény- kisebbrendűség
•	6. életévtől a pubertásig
•	tevékenység = létrehozás, megalkotás; nyit a kortársak felé
•	„az vagyok, amit megtanulok”
•	azzal próbál elismerést szerezni, ha tud valamit
•	tanulni és teljesíteni akar
5.	stádium: serdülőkor
•	identitás- szerepkonfúzió
•	az identitását az éntudatát próbálja létrehozni
•	ismét felélénkülnek az önállósági törekvések- a szülővel szemben
•	csoporthoz való tartozás kezdetben nagyon fontos, de közben a saját „én”- jét kell megtalálnia
•	„Ki vagyok én?” egyik percben felnőtt, másik percben gyerek
6.	stádium: korai felnőttkor, ifjúkor
•	intimitás- izoláció
•	18- 25 éves korig
•	képesek vagyunk-e tartós intim kapcsolat fenntartására
7.	stádium: felnőttkor
•	alkotóképesség- stagnálás
•	felelősségvállalás az utódokkal szemben- képes vagyok létrehozni; vagy negatív (stagnálás) „itt a vége”
8.	stádium: időskor
•	integritás- kétségbeesés
•	„volt értelme az életemnek”, s kétségbeesés, a halálfélelem, hogy mennyi mindent nem valósítottam meg
67. Milyen vizsgálatokkal lehet kimutatni az örökletes és a környezeti hatások szerepét?	 (2 p.) (?)
Ikervizsgálatok és családvizsgálatok (örökbefogadás).
Az elmondottakból következik, hogy minden örökletesen meghatározott jelleg vagy betegség az egypetéjû ikrek mindkét tagjában fellép, a kétpetéjûek egyezése ellenben jóval kisebb arányú. Ha viszont valamilyen jelleget vagy betegséget külsõ hatások idéznek elõ, akkor az az egy- és kétpetéjû ikrek mindkét tagjában hasonló gyakorisággal fordul elõ.
68. Mi jellemzi a nemi típusú és az androgün viselkedést? (2 p.)
Nemi típusú: a saját nemének megfelelően viselkedik
Androgün: általában férfiaknál jellemző, hogy nagyon erősen nőiesen viselkednek. Nőknél nem annyira jellemző.
69. Milyen tényezők vezethetnek az elhízáshoz? (2 p.)
Öröklõdés, kor, energiagazdag, helytelen táplálkozás, mozgásszegény életmód.
70. Mi a különbség a heurisztika és az algoritmus között? (2 p.) (?)
A heurisztika nem garantálja a jó eredményt, nem adjuk meg a műveletsort, amin végighaladva eljutunk az eredményhez, mint az algoritmusnál.
Heurisztika: az ember tapasztalatain alapul, nem mindig és minden esetben érvényes.
Algoritmus: nem tapasztalati, és mindig érvényes.
71. Egy kisérlet leírásával szemléltesse, hogyan hat a szubjektív értékítélet a tárgynagyság észlelésére! (3 p.)
Fehér kakikák és pénzérmével való kisérlet. 
Megmutatnak néhány papírból kivágott fehér kört, különböző méretben, és utána ezeket le kellett rajozlni. Majd összevetették az eredetivel és hasonlóra voltak rajzolva.
Majd pénzérmék méretét kellett lerajzolni, 10-es, 20-as, 100-as, és a rajzok annál nagyobbak voltak, minnél nagyobb volt a pénz értéke.
Ha valaminek valamilyen értéke van, akkor hajlamosak vagyunk felnagyítani azt, de egyébként jól határozzuk meg (pl.: karika).
72. Mi a különbség a „valóságos kultúra” és „kultúrakonstrukció” között? (2 p.)
A „kultúrakonstrukció” fogalma egy olyan elvi/elméleti koncepció amely egy adott társalmi csoport által felfogott szuperséma/összetett séma a saját csoportjuk kultúrájának lényegének megfogalmazására, leírására, illetve egy társadalom legnagyobb kultúrakonstrukciója az egész társadalomról szól, azaz elvileg ezt közvetíti az oktatási rendszer és az államszervezet. Ehhez képest a „valóságos kultúra” tulajdonképpen a valóság, mindaz, ami van, mindazon egyének összessége, akiket a társadalom nem vet ki önmagából.
Valós kultúra: az a kultúra, amiben élünk.
Kultúrakonstrukció: ami a fejünkben kialakult a kultúrához kapcsolódóan.
73. Melyek a stresszkeltő események? (5 p.)
•	a szokásos emberi tapasztalatok terjedelmén túl traumát okozhatnak
•	azok az események, amelyek befolyásolhatatlannak, bejósolhatatlannak tűnnek
•	próbára teszik képességeinket
•	megkérdőjelezik énképünket 
•	versengő céljaink között belső konfliktust okozhatnak
Traumatikus események: háború, földrengés, balesetek, az egyéni élet nagyonn fordulatai, próbatételek, belső konfliktusok. Házastárs halála, börtön, baleset, válás, anyagi helyzet megváltozása
•	Bizonytalan helyzetek
•	Frusztrációs helyzetek
•	Nem tudjuk hogyan viszonyuljunk más emberekhez, nincs körülhatárolt helyzet
•	Katasztrófahelyzet.
74. Melyek a problémamegoldás szakaszai Taylor szerint? (4 p.)
•	Előkészítési szakasz – valóságfelfedés, preparációs
•	Lappangási szakasz, inkubációs
•	Megvilágosodási szakasz, illuminációs
•	Kivitelezési, igazolási szakasz, vertifikációs
75. Az örökletesség vizsgálata során mely tényezők esetében mutatkozik a legnagyobb megegyezés? (2 p.)
A képességek és az intelligencia területén. A szociabilitás és az érzelmi szociabilitás kevésbé jelentős.
76. Mi jellemzi a kognitív fejlődés különböző szakaszai Piaget szerint? (4 p.)
1.	Szenzomotoros szakasz (születéstől 2. életévig)
Tárgyállandóság elsajátítása (eltakarják -> megkeresi)
Hogyan alakul a gyermek viszonya a külvilághoz képest?
2.	Műveletek előtti szakasz (2-7 év)
Megtanulja használni a nyelvet. Szavak használatával is hatást tud elérni. Egocentrikus gondolkodás, nem képes másik nézőpontből nézni a dolgokat. Egyedi vonások alapján csoportosít (nem képes különféle szempontok szerint osztályozni)
3.	Konkrét műveleti szakasz (7-12 év)
Képes logikai műveletekre. Megérti a számokat, tömeg (~6. év) és a súly (~9. év) fogalmát. Osztályozás több szempont szerint.
4.	Formális műveleti szakasz (12. évtől)
Képes elvont kifejezésekben, kijelentésekben gondolkodni. Képes hipotézist felállítani, és logikailag levezetni. Terveket képes a jövőre megfogalmazni, úgy, hogy azok értékeket is tartalmaznak (erkölcsi vonatkozást is tartalmaz).
77. Mi jellemzi az Ebbinghaus-féle felejtési görbét? (2 p.)

13 értelmetlen szótagból álló lista megtanulása után a teljesítmény az első órában folymatosan romlott, ezt követően 24 órán belül nem változott lényegesen, azaz a konszolidációhoz szükséges időtartam egy óra volt. A konszolidációs periódus hossza függ a megtanulandó anyag terjedelmétől és jellegétől. Nemcsak sokkhatások, hanem újabb és újabb információk érkezése is megzavarhatják a konszolidációs folymatot
A későbbi kutatások kimutatták, hogy a felejtési ütem más és más lehet különböző típusú emlékezeti anyagoknál, így eltérő idői függvényeket kapunk vizuális és verbális információk vagy komplex készségek elsajátításánál.
Értelmes, de logikai, vagy szövegkapcsolatban nem lévő szavakat 6-8 órán túl már a kritikus 1/3-os felidézési szint alatt tudunk csak teljesíteni.
(A memóriafogásos módszer ezen akar túllépni: meglévő fix elemekhez rendelem az újakat, mesterséges „szövegkörnyezetbe”, összefüggésbe építem így érek el nagyobb visszaadást.) Vagyis az anyagot nem értő diák maximum estig képes valamit visszaadni abból, amit hallott.
Logikai, vagy szövegkapcsolatban nem lévő tartalmat, jegyzetek alapján történő felismeréssel (felidézéssel) 60-72 órán belül tudunk a kritikus 1/3-os felidézési szint felett visszaadni. A görbe mindkét esetben hasonló.
78. Mit nevezünk szeparációs félelemnek? Melyik életkorban jelenik meg először? (3 p.) (?)
A függőségi motívum. A gyermek nem tud különbséget tenni az anyja és önmaga között, s ennek következtében anyja és saját cselekedetei között.
7-8 hónapos korban anyától való távollét. A szeparációs félelmek a (kulturális) normák megtanulását és belsõvé tételét segítik elõ.
Félelem a szeretett személy elvesztésétől.
79. Soroljon fel három valódi szimbolikus félelmet! (3 p.)
Szimbolikus félelem: gondolatoktól, elképzelésektől félünk. Konkrét félelem átvitele más objektumokra.
•	Félelem az excentrikus állatoktól
•	Félelem a sötétségtõl
•	Halálfélelem
•	Félelem a büntetéstõl
•	Félelem az iskolától
http://www.szochalo.hu/tudomany/temak/csalad/rez002.htm
80. Mi jellemzi a meleg – engedékeny szülői attitűdöt? Milyen hatása van a személyiségre? (4 p.)
Megengedő. A szülő azt teszi, amit a gyerek szeretne.
•	demokratikus, elnéző a szülő
•	pozitívan fordul a gyerek a világ felé, nyitott, barátságos, kreatív
•	úgy érzi, kipróbálhatja önmagát
•	aktív, és magabiztos lesz
•	azt érzi, hogy szeretik és elfogadják
•	nyílt és szolgálatkész
•	ő az, aki nincs korlátokhoz szokva (miért kérdések)
•	társakért szoló agresszió: kiáll, szószoló
•	agresszív lehet a korlátok hiánya miatt, de agressziója megfelelő feltételek mellett proszociális agresszióva fejlődhet
Aktív résztvevõként alakítja az őt érő hatásokat, a feléje irányuló szeretetben sohasem kételkedik, ugyanakkor nem érzi azt tehernek. 
Témánk szempontjából különösen fontos az, hogy az ilyen körülmények közt nevelkedõ gyermek meglehetõsen agresszív: ennek egyik oka az, hogy teljes biztonságban érzi magát, a másik az, hogy nem tart szigorú büntetéstõl. 
81. Mi jellemzi a meleg – korlátozó szülői attitűdöt? Milyen hatása van a személyiségre? (4 p.)
Megkívánó. Családi összetartás. Szülői normák. Összeegyeztetni a célokat. Szabályok.
•	kevésbé kreatív a gyerek
•	sok korlát esetén a gyerek rosszindulatúvá válik
•	lányok jobban elfogadják (kevesebb szorongásos tünet, mint fiúknál)
•	szervező - hatékony szülő
•	ha korán kezdik így nevelni – elfogadják - de függővé válik
•	ha később kezdődik ez a nevelés- lázad; önmaga ellen is fordíthatja, ha nagyon meleg a környezet
•	ha a szülő a nyílt agresszió minden formáját tiltja, a gyerek az indulatait befelé fordítja, szorongóvá válik. Az ilyen gyerek általában nem agresszív, gondolkodása és magatartása erősen konformista.
•	ha a szülő csak az otthoni agressziót bünteti, akkor így lehetőséget ad a gyermeknek arra, hogy kifelé fordítsa azt
Elsõsorban a túlszeretõ, túlgondozó szülői magatartást sorolhatjuk ide. Attól függően, hogy a szülõi korlátozás milyen mértékû és mennyire következetes, a gyermeki személyiség eltérő módon alakulhat. Az õszinte szülõi szeretet, a melegség azonban elejét veszi általában annak, hogy a gyermekre nehezedõ korlátok komolyabb problémát okozzanak.
82. Mi jellemzi a hideg – engedékeny szülői attitűdöt? Milyen hatása van a személyiségre? (4 p.)
Elhanyagoló. Szülők saját normarendszere a fontos.
•	nincsenek korlátok, elősegíti az agressziót (önvédelemből), azonban ez belső konfliktusokból származik, antiszociális agresszió
•	elhanyagoló szülő, a gyereket elutasítják, nincs kibe kapaszkodnia, ugyanakkor a szülő súlyos fizikai büntetéseket alkalmaz
•	"alibi verése" - be akarja bizonyítani, hogy foglalkozik a gyerekkel
•	fiatalkorú bűnelkövetőkre jellemző
•	a kialakuló függőségi szorongás és a nyílt agresszív magatartás a gyermeket antiszociális (kortást)csoportba vezeti
Nyílt ellenszenvvel fordulnak a gyermek felé, amire ő hasonló módon reagál: ellenszenvet és agressziót mutat a szülő irányába, amit a közönyös szülő magatartása egyáltalán nem gátol. 
83. Mi jellemzi a hideg – korlátozó szülői attitűdöt? Milyen hatása van a személyiségre? (4 p.)
Megkövetelő. Szabályok, amik fölöslegesek.
•	hideg a szülői magatartás
•	sok a korlát, merevek a szülők
•	gyakorta mondja a gyereknek, hogy "szeretelek", de nem érezteti vele
•	a gyerek nyílt agresszióját korlátozzák - öngyilkossági hajlam
•	pszichésen beteggé válik – a lekicsinylés miatt csökkent értékűnek érzi magát
Az ilyen miliõben a szülõ ellenérzései (melyek fizikai büntetésben, a gyermek közeledésének elutasításában, a minimális számú szülõ – gyerek interakcióban nyilvánulnak meg) a gyermekben agressziót váltanak ki, azonban ennek kiélésére semmiféle lehetõsége nincs. Hozzájárul a problémához az is, hogy a szülõ hidegségét, ellenszenvét úgy próbálja leplezni, hogy gyermeke iránti szeretetét, odaadó gondoskodását hangoztatja. Ez az ellentmondás a gyermekben bûntudatot ébreszt, növeli agresszióját, amit aztán önmaga ellen fordít. Súlyos belsõ konfliktusok alakulnak ki benne, neurotikus zavarai lesznek, amik az évek során beépülnek személyiségébe, komoly torzulásokat okozva. Elõfordulhat, hogy ez a nevelői attitűd teljes bizalmatlanságot eredményez minden felnõttel szemben, öngyilkossági kísérletekre hajlamosíthat, illetve növelheti a "baleseti hajlamot".
84. Hogyan hat a későbbi viselkedésre a jutalmazott és a büntetett agresszió? (3 p.)
A kísérletek egyértelműen azt bizonyítják, hogy az agresszív viselkedés jutalmazása a későbbiekben nem csökkenti, hanem ellenkezőleg: jelentős mértékben növeli a gyermek hasonló megnyilvánulásait.
A büntetett agresszió
Ha az agresszív reakciókat mondjuk verbálisan büntetjük (például szidással), azzal elérhetjük azt, hogy a gyermek legátolja a nyílt agresszió büntetett formáit, azonban ez nem jelenti azt, hogy haragja is csökkenni fog. Sõt, ezek az indulatok csak megerõsödnek, mert a gyermeket a büntetéstõl való félelem frusztrálja, s ez - mint már korábban említette a szerzõ - a haragot növeli. Azokban a helyzetekben, amelyek nem hasonlítanak ahhoz, amelyben a gyerek büntetést kap agresszív viselkedéséért, számos nyílt agresszív reakció lesz megfigyelhető. Ilyen esetekben igen gyakran találkozhatunk az agresszióátvitellel: mivel az eredeti célpont irányában nincs lehetõség a harag kiélésére, az másfelé tör utat magának. Az ilyen agresszió azonban nem ad akkora megkönnyebbülést, sõt akár tovább növelheti az egyén frusztrációját. Gyerekeknél az átvitel gyakran szimbolikus formában jelenik meg a játékukban, fantáziájukban, szoros összefüggést mutatva a szülõk attitûdjeivel. (Az erõsen frusztrált, büntetett gyerekeknél az agresszióátvitel szignifikánsan gyakrabban jelentkezik.)
85. Mi a különbség a komplex és a diszkrét készségek között?	 (2 p.)
Komplex készségek: folyamatos motoros készségek (nem felejtjük el őket, pl.: biziklizés, autóvezetés)
Diszkrét készségek: nem tarthatók meg ugyanolyan jól, mint a folyamatos készségek; az egyedi ingerre specifikus választ kell adni
Fogalmak
Magyarázza meg a következő fogalmakat!
•	Intrauterin: méhen belüli fejlődés.
•	Akceleráció: az új nemzedékek az előzőnél viszonylag gyorsabb felserdülése, nemi érése, (testméreteinek gyorsabb növekedése) hamarabb következik be ma, mint a korábbi századokban
•	Identitás: azonosság, öntudat, nemi azonosulás, öntudat, önazonosság, kötődés. Az ember egyidejűleg különböző poziciókat tölt be a társadalmi viszonyok hálózatában, s hozzájuk személyes viszonyulást is kialakít. Ezt nevezi Erikson "identitásnak"
•	Anorexia: Étkezési rendellenesség, kóros soványság, Tünetei: nagymértékû fogyás, testképzavar, a kövérségtôl való kifejezett undorodás és félelem. A tünetek általában serdülôkorban jelentkeznek, s a kezdet valamilyen traumatikus élményhez kapcsolódhat (szülôk válása, súlyos testi betegség, iskolaváltoztatás)
•	Bulimia: beteges, csillapíthatatlan éhség, farkaséhség
jellemzője hogy állandóan aggodalmaskodnak az alakjuk és a testsúlyuk miatt, azonban szigorú diétájukat kontrollálhatatlannak megélt falásrohamok szakítják meg, amikor is nagy mennyiségű ételt fogyasztanak el rövid idő alatt. Rendszerint önhánytatással, hashajtó vagy vízhajtó szedésével, testedzéssel próbálják a falásrohamok utáni bűntudatban testsúlyukat csökkenteni. leginkább a fiatal nők betegsége
•	Szociabilitás: társas késztetés, a társas élet kedvelése, a barátkozásra való hajlam
•	Emocionalitás: a helyzet megváltoztatása, a helyzetből való kimozdulás (érzelmi viszonyulás) (?)
•	Genotípus: az élő szervezet génjeiben tárolt összes genetikai információ
•	Temperamentum: vérmérséklet, idegalkat
•	Empátia: beleérző képesség. A személyiség olyan képessége, amely segítségével a másik emberrel való közvetlen kommunikációs kapcsolat során bele tudja élni magát a másik lelkiállapotába.
•	Habituáció: megszokás, hozzászokás; az emberi állati tapasztalatrögzítés egyik módja; a válasz gyengülése, elmaradása a többször ismételt ingerre. A tanulás legegyszerűbb formája, azoknak az ingereknek a figyelmen kívül hagyását magyarázza meg, amelyek ismerőssé váltak, és nincs komoly következményük. (pl. nem halljuk az óra ketyegését). Az élőlénye megtanulja figyelmen kívül hagyni az ismerős és következmények nélküli ingereket. (pl. óra ketyegése, szagok).
•	Homeosztatikus késztetés: A szervezet belső állandóságát biztosítja, a hiányállapotot a szervezet automatikusan megszünteti. A szervezet belső állandóságát, egyensúlyát biztosító válaszadás. Pl: Izzadás - hőleadás, Fázás - libabőr. Éhség: átcsoportosítás.
•	Arousal: háttér-izgalmi szint, a reagáló szint állapota. Az éberségtől függ. Ez az izgalmi szint felkészít a változásra.
•	Kognitív pszichológia: A megismeréssel foglalkozik. Az ember, mint információ-feldolgozó egyed áll a középpontban.
•	Vesztibuláris percepció: Egyensúlyi vagy test-érzékelés. Tanult dolog, lassú folyamat. Képesek vagyunk megítélni testhelyzetünket.
•	Operáns kondicionálás: Valamilyen módon való beavatkozás a tanulás folyamatába (pl. jutalom vagy büntetés, ha egy gombra lép az állat, csak akkor nyílik ki a ketrece ajtaja)
•	Klasszikus kondicionálás: Begyakoroltatás, hogy lehet a feltétlen reflexből feltételest majd újra feltétlent kialakítani. (pl.: Pavlov kutyakisérlete)
•	Belátásos tanulás: a cél eléréséhez elismerem a tanulás szükségességét (pl.: majom + bot)
•	Frusztráció: Határozott célra irányuló tevékenység végrehajtásának meggátolása miatt előállított bénító élmény. Szükséglet kielégítés megakadályozása, késleltetése, következménye lehet az agresszió vagy a regresszió.
•	Percepciós bázis: az a sajátos működéssorozat, ahogyan a beszédet felfogjuk / olyan agyi terület, amely érzékszervi információt dolgoz fel
•	Diszharmónia: nézeteltérés, egyenetlenség (zene: összhang, a harmónia hiánya)
•	Orginalitás: egyediség, eredetiség, mennyire egyediek, szokatlanok az ötletek
•	Fluencia: A gondolkodás könnyedsége. Értékelhető válaszok száma. (?, kreativitás) hány ötlete van, a gondolkodás könnyedségének folyamatos megléte
•	Flexibiltás: a műveletek célszerű használata, rugalmasság, hány oldalról közelíti meg a kérdést, hányféle ötlete van
•	Szenzoros depriváció: érzékelés-megvonás. A kísérleti személyt nem engedik érzékletekhez jutni (pl.: látás, hallás, tapintás, üres, ingerszegény szoba). Maximum 3 napig bírták ki. Agresszió megjelenése.
•	Ontogenetikus: az egyedfejlődéssel kapcsolatos, a születéstől a különböző életkorokon át az öregkorig tartó időszak.
•	Filogenetikus: a törzsfejlődéssel kapcsolatos, rá jellemző
•	Heurisztika: Következtetésekben, bizonyos típusú feladatok megoldásánál alkalmazott általános elv. Gyakorlati tapasztalatokon alapul, a megélt helyzetekből és a találékonyságból indul ki. A pontos eredményt adó algoritmussal szemben, az általában egyszerűsítő, korlátozó heurisztikák az esetek többségében helyesek, de tévútra is vezethetnek. Az MI-kutatásokban gyakran használt eljárás, például az IF_ THEN szabályok is heurisztikák. Legfőbb érdemük a problémamegoldás hatékonyságának a növelése. :))
•	Algoritmus: szabályrendszer, véges számú, de egymást meghatározott sorrendben követő lépésekben a probléma megoldásához bizonyítottan elvezető műveletek sora
•	Morfológia: alaktan, az élő szervezetek és az egyes szervek alakjával és felépítésével foglalkozó tudományág
•	Identifikáció: azonosulás, azonosítás, szülővel, társadalmi csoporttal, nemi/társadalmi szereppel való azonosulás, erős kötődés valakihez -> szokásainak átvétele. Érzelmi kötődés alapján valakivel azonosulni.
•	Fóbia: beteges félelem, iszony, irtózás valamitől (a kényszerképzetek egyik fajtája)
•	Interiorizál: elméletet, viselkedési szabályt magáévá tesz, benne ösztönössé válik
•	Proszociális agresszió: a közösség és az egyén érdekeit szolgáló agresszió
•	Instrumentális agresszió: az egyén azért folyamodik agresszióhoz, mert valamilyen tervét, célját, elképzelését csak így látja megvalósíthatónak
•	Indulati agresszió: az egyént valamilyen belső indulat készteti arra, hogy a másiknak fájdalmat, kellemetlenséget okozzon
•	Antiszociális agresszió: romboló közösségellenes agresszió
•	Obszervációs tanulás: a modell megfigyelése által elsajátított viselkedésminták
•	Regresszív hatás: visszafelé fejlődő hatás, okozatból az okra következtető
•	Behaviorizmus: viselkedéslélektan. Az ingert vizsgálja és az arra adott reakciót. A jutalmazás és büntetés szerepe itt kimagasló.
•	Pszichoanalízis: a nem tudatos folyamatokkal is foglalkoznak, szabad asszociáció módszerével diagnosztizál, személyiség elmélet (?)
•	Alaklélektan: Gestalt pszichológia; Észleléssel foglalkozó pszichológiai iskola, amely a mintákra, a szervezödésre, az egészekre és a perceptuális mezökre helyezi a hangsúlyt. Az egész elsődlegességét fogalmazza meg a részletekkel szemben.
•	Induktív: az egyediről az általánosra (következtet)
•	Deduktív: az általánosról az egyedi felé (következtet)